Välkommen till Eksjö kommun
Brandsäkerhet för verksamheter
För verksamheter är det viktigt att regelbundet och på ett organiserat sätt se över sin brandsäkerhet. I de flesta fall krävs det tillstånd för att hantera brandfarliga och explosiva varor. Kommunens räddningstjänst kan hjälpa till genom att anordna utbildningar inom brandskydd och sjukvård.
För att öka brandsäkerheten för ditt företag din verksamhet ska det bedrivas ett systematiskt brandskyddsarbete som ska dokumenteras. Genom att uppfatta risker, veta vad som ska göras och informera andra kan olyckor förhindras.
Brandfarliga varor
Det finns många regler för hur du ska hantera brandfarliga och explosiva varor på ett säkert sätt. Om du yrkesmässigt hanterar brandfarliga eller explosiva varor krävs det i de flesta fall tillstånd enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor. Räddningstjänsten ger tillstånd till att sälja, köpa och hantera brandfarliga och explosiva varor, inklusive fyrverkerier.
Vad är brandfarliga varor?
Brandfarliga gaser, vätskor och brandreaktiva varor räknas som brandfarliga varor.
Definitioner brandfarlig vara
För att ta reda på om vätskor och gaser är brandfarliga måste de definieras. Definitionen är viktig då det är denna som talar om en produkt är brandfarlig eller inte. Syrgas räknas inte som en brandfarlig gas eftersom den inte bildar en antändbar blandning med luft. Motorolja är normalt inte en brandfarlig vätska eftersom flampunkten är högre än 100 grader Celsius.
Vid en ansökan om hantering av brandfarliga varor ska bara de varor räknas upp som enligt definitionen räknas som brandfarliga. Syrgas, och motorolja ska till exempel inte anges då de inte är brandfarliga.
Definitionen är också viktig då till exempel klassindelningen av vätskor är direkt kopplad till hur stora volymer som får hanteras samt vilka krav som ställs på förvaringsutrymmena.
Brandfarlig vätska
En vätska räknas som brandfarlig om flampunkten är lika med eller lägre än 100 grader Celsius. Exempel på brandfarliga vätskor är bensin, aceton, tändvätska, koncentrerad spolarvätska och i de flesta fall även utspädd spolarvätska. Information om en vätskas flampunkt finns i produktbladet för respektive produkt. Produktbladen får du hos leverantören.
Beroende på vilken flampunkt den brandfarliga vätskan har delas den i olika klasser. Klassindelningen är viktig då denna bland annat avgör vilka krav som ställs på förvaringen och hanteringen av vätskan.
Generellt ställs det högre krav vid hantering av en brandfarlig vätska av klass 1 eftersom denna är mer brandfarlig än en vätska som tillhör klass 3.
Klassindelning:
Klass 1 – Vätskor med en flampunkt under 21 grader Celsius (C).
Klass 2a – Vätskor med en flampunkt lika med eller över 21 grader C, men under eller lika med
30 grader C.
Klass 2b – Vätskor med flampunkt över 30 grader C, men under eller lika med 55 grader C.
Klass 3 – Vätskor med flampunkt över 55 grader C, men under eller lika med 100 grader C.
Brandfarlig gas
Brandfarlig gas räknas en gas som vid en temperatur av 21 grader C och normaltrycket 101,3 kPa (normalt lufttryck) kan bilda en antändbar gasblandning med luft. Exempel på brandfarliga gaser är gasol, vätgas och acetylen.
Tillstånd att hantera brandfarlig vara
För att hantera brandfarliga varor i till exempel industriverksamhet, publika lokaler krävs i regel tillstånd. Med publika lokaler menas till exempel restauranger, skolor, varuhus och andra lokaler där besökare normalt inte känner till att hantering av brandfarlig vara sker.
Om tillstånd krävs eller inte beror bland annat på vilken verksamhet som bedrivs och vilken total mängd brandfarlig vara som hanteras inom verksamheten. Tillståndet ansöker du om hos räddningstjänsten.
Ansökan om tillstånd
Tillsammans med ansökan ska olika bilagor skickas in. Exempel på bilagor är anmälan om föreståndare, karta över området, utredning om risker, planritningar, tekniskt specifikation på förvaringsskåp, kursintyg på att föreståndarna genomgått lämplig utbildning.
Är du osäker på vilka ansökningshandlingar som är nödvändiga i ditt fall, kontakta gärna räddningstjänsten för mera information innan ansökan görs. Ansökningar som inte är kompletta måste kompletteras, vilket gör att tillståndsprövningen blir försenad och att det tar längre tid för dig att få ditt tillstånd.
Vilka volymer som är kräver tillstånd regleras i föreskrifter som tagits fram av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Om volymer och fler regler om brandfarliga gaser och vätskor finns på MSB:s webbplats.
Tillståndsgränser för hantering av brandfarliga varor
Föreskrifter om tillstånd till hantering av brandfarliga gaser och vätskor, exempel och förklaringar Länk till annan webbplats.. Ur Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) författningssamling, MSBFS 2013:3.
I tabellen finns en sammanfattning av regler för tillståndsgränser för hantering av brandfarliga varor. Om volymen överstiger mängden i tabellen krävs tillstånd.
Hantering | Gas | Total volym av vätska klass 1+2+3 | Vätska klass 3 |
---|---|---|---|
Yrkesmässig, vid publik verksamhet. (Anmärkning 1) | Utomhus* 60 liter Inomhus 0 liter | 100 liter | 10 000 liter |
Övrig yrkesmässig, inomhus. (Anmärkning 1) | 250 liter | 250 liter | 10 000 liter |
Övrig yrkesmässig, utomhus. (Anmärkning 1) | 1000 liter | 3000 liter | 50 000 liter |
Förvaring i mark, yrkesmässig eller per hushåll | 0 liter | 1000 liter | - |
Inomhus och utomhus, per hushåll för hushållets behov | Gasol 60 liter Annan brandfarlig gas 5 liter | 100 liter | 10 000 liter |
Gasflaskan och förbrukningsapparaten står utomhus
Exempel 1: En skola hanterar 25 liter gasol och 50 liter brandfarliga vätskor. En skola är en publik verksamhet och faller in under ”Yrkesmässig, vid publik verksamhet”. Tillståndsgränsen för brandfarlig gas är 0 liter och för vätska 100 liter. Skolan ska alltså ha tillstånd till hanteringen. Skolan ska ansöka om hantering för all brandfarlig vara i verksamheten även för de 50 liter vätskor.
Exempel 2: En annan skola hanterar ingen brandfarlig gas, men 50 liter brandfarliga vätskor. 50 liter är under tillståndsgränsen. Skolan behöver alltså inte ha tillstånd till hanteringen. Dock gäller alltid, oavsett om tillstånd krävs eller inte, att hantering och förvaring ska ske på ett betryggande sätt.
Anmärkning 1: Om hanteringen sker under en begränsad tid, krävs i vissa fall inte tillstånd utan istället ska en anmälan göras till räddningstjänsten.
Anmälan om att tillfälligt hantera brandfarlig vara
När hantering av brandfarlig vara endast sker under en begränsad tid ska en anmälan skickas in.
Vid offentliga evenemang räknas tid upp till två månader som begränsad. På till exempel en byggarbetsplats eller vid ett vägbygge räknas tid upp till sex månader som begränsad tid.
Anmälan ska göras till räddningstjänsten, minst 14 dagar, före aktuellt evenemang.
Blanketten "Anmälan tillfällig hantering av brandfarliga varor" får du genom att kontakta kommunens kontaktcenter, telefon 0381-360 00 eller via e-post kommun@eksjo.se
Samma krav på säkerhet och krav på kunskaper hos den som hanterar den brandfarliga varan gäller både vid anmälan och tillstånd för brandfarlig vara.
Regler för att förvara brandfarliga varor
Det är viktigt att brandfarlig vara förvaras på ett sådant sätt att en brand skulle ha svårt att sprida sig till den brandfarliga varan. Det finns därför ett antal regler om hur brandfarlig vara får hanteras och förvaras. En bra regel är att alltid ha så små mängder i din verksamhet som du kan. I en produktionslokal är det lämpligt att till exempel bara ha dagsförbrukningen framme och ha resterande mängder i ett särskilt förvaringsutrymme.
För att förvaringen ska vara så säker som möjligt krävs för det mesta att all brandfarlig vara förvaras på en avskild plats som är brandsäker. Det kan vara ett särskilt rum, som är byggt på plats, och som är ventilerat direkt ut till det fria. Förvaringen kan också vara i särskilda, godkända förvaringsskåp. Det finns två typer av förvaringsskåp, klass I-skåp samt klass II-skåp.
Klass I-skåp har den högsta skyddsfunktionen vilket innebär att dessa skåp är godkända för förvaring av såväl aerosolburkar som brandfarliga vätskor (dock får inte brandfarliga vätskor och aerosolburkar förvaras i samma skåp).
Klass II-skåp får användas enbart för brandfarliga vätskor, inte för aerosolburkar.
Allmänna förvaringsregler
Detta gäller allmänt för förvaring av brandfarliga produkter:
- All brandfarlig vara ska förvaras i brandtekniskt avskilda förvaringsutrymmen och/eller särskilt brandtekniskt avskilda skåp.
- Det ska vara ordning och reda.
- Brandfarliga vätskor får inte förvaras tillsammans med brandfarliga gaser och aerosoler (sprayburkar).
- Det får inte finnas något brännbart material i förvaringsutrymmena (ytteremballage undantaget).
Brandfarlig vätska av klass 1 och 2a ska gruppvis hållas skilda från brandfarlig vätska av klass 2b och 3. Med detta menas att indelningen till exempel kan göras på olika hyllplan i förvaringsutrymmet eller i förvaringsskåpet. Finns det fler förvaringsskåp så ställs de olika typerna i olika skåp. Hur brandfarlig vätska indelas i klasser finns att läsa under definitioner brandfarlig vara.
- Information om vilken grupp en brandfarlig vätska tillhör finns i produktbladet för respektive vätska. I produktbladet finns flampunkten angiven, och utifrån den sker klassindelningen.
- Avstånd till utrymningsväg till större mängd brandfarlig vara än 100 liter bör vara minst 12 meter för att utrymning ska kunna ske på ett säkert sätt.
- Avstånd till brännbart material bör vara minst 6 meter. Små behållare av brandfarlig gas eller brandfarlig vätska (max 125 milliliter) får placeras närmare. Kortare avstånd kan också accepteras för maximalt 25 liter brandfarlig vätska av klass 3.
- Brandfarlig gas som till exempel gasol ska förvaras i särskilda förvaringsskåp som är ventilerade till det fria. Skåpen ska helst vara på byggnadens utsida. Ett undantag är gasolflaskor av campingtyp som får finnas framme samt mindre engångsbehållare.
Mer information från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap:
Handbok för tillstånd till hantering av brandfarliga gaser och vätskor Länk till annan webbplats.
Brandfarliga vätskor i hem‑ och fritidsmiljö Länk till annan webbplats.
Föreståndare brandfarlig vara
Den som är ansvarig för hanteringen av brandfarlig vara kallas föreståndare. Till sin hjälp kan denne ha en eller flera biträdande föreståndare. Hur många föreståndare och biträdande som ska finnas beror på hur verksamheten är organiserad. Det ska alltid finnas minst en föreståndare samt en ställföreträdande föreståndare. Föreståndarna ska skriftligen anmälas till räddningstjänsten som utför tillsyn på uppdrag av samhällsbyggnadsnämnden.
Ett tillstånd till hantering av brandfarlig vara är inte giltigt om inte en föreståndare är utsedd.
Föreståndarens uppgifter
Föreståndaren är ansvarig för att den brandfarliga varan förvaras och hanteras på ett riktigt sätt, och är kontaktperson mot tillsynsmyndigheten.
Föreståndaren ska regelbundet kontrollera och ersätta material som slitits ut och se till att det är god ordning och att lagstiftning och föreskrifter följs.
En annan uppgift för föreståndaren är att informera de anställda i verksamheten om vilka risker som den brandfarliga varan utgör om den inte hanteras och förvaras på ett riktigt sätt. Information kan till exempel bestå av en genomgång av vilka hanterings-/förvaringsregler som gäller. Det kan handla om att ingen brandfarlig vätska får förvaras fritt exponerat i lokalen utan ska förvaras i särskilda förvaringsskåp.
Föreståndaren behöver inte alltid vara på plats, men bör vara nåbar via telefon om något allvarligt inträffar eller om oklarheter uppstår som berör hanteringen av den brandfarliga varan.
Föreståndarnas kunskaper
Föreståndaren ska ha goda kunskaper om de brandfarliga varornas egenskaper och hur de ska hanteras och förvaras. Vilka kunskaper som krävs av föreståndaren är beroende på vilken typ av verksamhet som bedrivs.
Föreståndaren kan skaffa tillräckliga kunskaper genom att ta del av de föreskrifter och råd som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ger ut eller genom annan lämplig litteratur. Ett annat sätt är att genomgå lämplig utbildning.
Kompetens brandfarlig vara – Föreståndare, MSB Länk till annan webbplats.
Delegation till föreståndare
Eftersom det innebär ett ansvar att vara föreståndare är det nödvändigt att föreståndaren har de befogenheter som krävs. Verksamhetens ledning ska ge delegation till föreståndaren att till exempel avbryta hanteringen av de brandfarliga varorna. Detta kan bli aktuellt om hanteringen utgör en allvarlig risk på grund av att reglerna inte följs.
Gasolhantering vid tillfälliga evenmang
Föreskrifter om tillstånd till hantering av brandfarliga gaser och vätskor, exempel och förklaringar Länk till annan webbplats.. Ur Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) författningssamling, MSBFS 2013:3.
I tabellen finns en sammanfattning av regler för tillståndsgränser för hantering av brandfarliga varor. Om volymen överstiger mängden i tabellen krävs tillstånd.
Hantering | Gas | Total volym av vätska klass 1+2+3 | Vätska klass 3 |
---|---|---|---|
Yrkesmässig, vid publik verksamhet. (Anmärkning 1) | Utomhus* 60 liter Inomhus 0 liter | 100 liter | 10 000 liter |
Övrig yrkesmässig, inomhus. (Anmärkning 1) | 250 liter | 250 liter | 10 000 liter |
Övrig yrkesmässig, utomhus. (Anmärkning 1) | 1000 liter | 3000 liter | 50 000 liter |
Förvaring i mark, yrkesmässig eller per hushåll | 0 liter | 1000 liter | - |
Inomhus och utomhus, per hushåll för hushållets behov | Gasol 60 liter Annan brandfarlig gas 5 liter | 100 liter | 10 000 liter |
Gasflaskan och förbrukningsapparaten står utomhus
Exempel 1: En skola hanterar 25 liter gasol och 50 liter brandfarliga vätskor. En skola är en publik verksamhet och faller in under ”Yrkesmässig, vid publik verksamhet”. Tillståndsgränsen för brandfarlig gas är 0 liter och för vätska 100 liter. Skolan ska alltså ha tillstånd till hanteringen. Skolan ska ansöka om hantering för all brandfarlig vara i verksamheten även för de 50 liter vätskor.
Exempel 2: En annan skola hanterar ingen brandfarlig gas, men 50 liter brandfarliga vätskor. 50 liter är under tillståndsgränsen. Skolan behöver alltså inte ha tillstånd till hanteringen. Dock gäller alltid, oavsett om tillstånd krävs eller inte, att hantering och förvaring ska ske på ett betryggande sätt.
Anmärkning 1: Om hanteringen sker under en begränsad tid, krävs i vissa fall inte tillstånd utan istället ska en anmälan göras till räddningstjänsten.
Anmälan om att tillfälligt hantera brandfarlig vara
När hantering av brandfarlig vara endast sker under en begränsad tid ska en anmälan skickas in.
Vid offentliga evenemang räknas tid upp till två månader som begränsad. På till exempel en byggarbetsplats eller vid ett vägbygge räknas tid upp till sex månader som begränsad tid.
Anmälan ska göras till räddningstjänsten, minst 14 dagar, före aktuellt evenemang.
Blanketten "Anmälan tillfällig hantering av brandfarliga varor" får du genom att kontakta kommunens kontaktcenter, telefon 0381-360 00 eller via e-post kommun@eksjo.se
Samma krav på säkerhet och krav på kunskaper hos den som hanterar den brandfarliga varan gäller både vid anmälan och tillstånd för brandfarlig vara.
Mer information
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) skriver bland annat regler och ger vägledning med syftet att förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor med brandfarliga och explosiva varor.
Brandfarlig och explosiv vara, MSB Länk till annan webbplats.
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, hanterar frågor om tillstånd för hantering av brandfarliga varor inom Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Totalförsvarets forskningsinstitut och Fortifikationsverket.
Explosiva varor
Enligt lag krävs alltid tillstånd för hantering, överföring och import av explosiva varor samt användning av fyrverkerier
Det är räddningstjänsten som har hand om tillstånd och tillsyn för explosiv vara. Tillstånd behövs för att köpa, äga, förvara, vid handel eller överföring (inom Sverige) av explosiva varor.
Räddningstjänsten har också sedan den 1 juni 2019 hand om tillstånd för fyrverkeri med styrpinne. För användning av övriga pyrotekniska artiklar Länk till annan webbplats. söker du tillstånd hos polisen. Hos polisen söker du även tillstånd om sprängning.
Länk till annan webbplats.
För att söka tillstånd till gränsöverskridande överföring är det Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Länk till annan webbplats. du ska vända dig till. På deras webbplats finns mer informationer bland annat om de lagar som berör explosiv vara.
Vad är explosiva varor?
Exempel på explosiva varor är sprängämnen, tändmedel, ammunition, krut och pyrotekniska artiklar. Vanliga pyrotekniska artiklar är fyrverkerier och pyroteknisk utrustning för fordon (PU).
Explosiva varor används i många olika sammanhang. Företag som utför anläggningsarbeten och olika typer av byggprojekt är några av de som använder explosiva varor.
Ansökan och föreståndare explosiv vara
Vilka tillstånd du ska söka beror alltså på hur din hantering ser ut. Vill du till exempel sälja pyrotekniska varor behöver du exempelvis dessa tillstånd:
- tillstånd till förvärv och innehav
- tillstånd till handel
- tillstånd till förvaring, om du förvarar i eget förråd.
Vill du till exempel förvara sprängmedel behöver du något eller några av dessa tillstånd:
- tillstånd till förvärv och innehav
- tillstånd till förvaring
- tillstånd till överföring.
Ansökan för tillstånd explosiv vara Länk till annan webbplats.
I ansökningsblanketten finns även beskrivet vilka dokument som ska bifogas.
Godkännande av ny föreståndare
Om du redan har tillstånd för hantering av explosiv vara så räcker det med att ansöka om godkännande av ny föreståndare. Om några förändringar i hanteringen görs i samband med ny föreståndare så krävs särskilt tillstånd för detta.
Mer information
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) skriver bland annat regler och ger vägledning med syftet att förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor med brandfarliga och explosiva varor.
Brandfarlig och explosiv vara, MSB Länk till annan webbplats.
Handbok i förvaring av explosiva varor, MSB Länk till annan webbplats.
MSB ansvarar för explosiv vara när det gäller tillverkning, bearbetning, behandling, destruktion, underhåll och återvinning, gränsöverskridande överföring, import. Detta är sådan hantering som Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Totalförsvarets forskningsinstitut och Fortifikationsverket behöver ha tillstånd till.
Tillsyn och taxa
Räddningstjänsten gör tillsyn enligt två olika lagar. Det är Lagen om skydd mot olyckor (LSO) och Lagen om brandfarliga och explosiva varor (LBE).
Vid tillsynen kontrolleras bland annat det systematiska brandskyddet (SBA) på verksamheten. Det görs även en stickprovskontoll av det byggnadstekniska brandskyddet.
Tillsyn explosiv vara
I samband med ansökan om tillstånd för hantering av explosiva varor så gör räddningstjänsten tillsyn av din verksamhet. Tillsynsbesöken är regelbundna och vid tillsynen kontrolleras att hanteringen sker enligt de hanteringstillståndet. Vid besöken kontrolleras också att hanteringsföreskrifter, rutiner och bestämmelser följs.
Taxa
Taxan för tillsyn och tillståndsgivning beslutas av kommunfullmäktige och gäller från och med 2021-01-01 och tills vidare. Moms ingår i priset. Taxan består av en grundavgift och en rörlig avgift.
Tillsyn enligt LSO, LBE 2021
Grundavgiften är 2,5 gånger timkostnaden. Kostnaden per timma är 1 003 kronor.
I de fall tillsynen genomförs både med stöd av Lagen om skydd mot olyckor och Lagen om brandfarliga varor är grundavgiften 3,5 gånger timkostnaden.
Tillståndsgivning brandfarliga varor
Taxa enligt rekommendationer från Sveriges Kommuner och Regioner (SKR).
Kostnaden per timma är 1 003 kronor.
Systematiskt brandskyddsarbete
Systematiskt brandskyddsarbete (SBA) innebär att man på ett organiserat sätt planerar, utbildar, övar, dokumenterar, kontrollerar och följer upp brandskyddsarbetet i en organisation. Det ökar säkerhetsnivån och därmed förtroendet för ditt företag. Det är dessutom ett krav från lagstiftningen.
Det är mycket viktigt för brandsäkerheten att ägare och de som nyttjar byggnader och anläggningar har god kunskap om sitt brandskydd. Ett bra brandskyddsarbete behöver göras systematiskt och kontinuerligt och utgå från de brandrisker som finns i verksamheten. På så sätt hålls kunskaperna om brandskyddet aktuellt och utvecklas inom verksamheten.
Det är ägaren/nyttjanderättshavare som ska följa upp och göra de åtgärder som behövs för att få bort eller minska risken för brand.
Det systematiska brandskyddsarbetet kan delas in i sju steg
- Policy - formulera övergripande mål för brandskyddsarbetet.
- Ansvar - tydliggör ansvaret. Vem är brandskyddsansvarig? Vilka personer medverkar i brandskyddsarbetet?
- Utbildning - personalen behöver utbildning och övning för att organisationen ska fungera. Vilken kompetens behövs? Planera utbildningar och återkommande övningar.
- Instruktioner och rutiner - ta fram rutiner och brandskyddsregler, till exempel heta arbeten, hantering av brandfarlig vara, rökning.
- Teknisk brandskyddsbeskrivning - brandskyddet behöver dokumenteras, i vissa fall på en enkel ritning, i flera fall i en utförligare brandskyddsdokumentation.
- Drift och underhåll - för att brandskyddet ska fungera behöver det underhållas, till exempel prov av brand- och utrymningslarm, utrymningsvägar, rökluckor, branddörrar. Upprätta checklistor.
- Kontroll och uppföljning - för att bibehålla säkerhetsnivån måste både brandskydd och dokumentation kontrolleras och följas upp regelbundet.
Exempel och verktyg för systematiskt brandskyddsarbete
Handbok för systematiskt brandskyddsarbete, Jönköpings kommun. Länk till annan webbplats.
Skriftlig redogörelse av brandskyddet
Den 1 januari 2021 trädde förändringar i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, LSO, i kraft. Tidigare fanns ett krav på att ägare till byggnader och andra anläggningar, där det med hänsyn till risken för brand eller konsekvenserna av brand bör ställas särskilda krav på en kontroll av brandskyddet, skulle lämna en skriftlig redogörelse för brandskyddet till kommunen.
Det kravet är nu borttaget ur lagen och i och med det upphävs SVRFS 2003:10 föreskrifter om skriftlig redogörelse för brandskyddet samt SRVFS 2004:4 allmänna råd och kommentarer om skriftlig redogörelse för brandskyddet.
Denna ändring i lagen påverkar inte det ansvar som ägare och nyttjanderättshavare har för brandskyddet. De ska fortsatt se till att det finns ett skäligt brandskydd, och som en del i det bedriva ett systematiskt brandskyddsarbete. Den dokumentation som finns över brandskyddet kan kommunen (räddningstjänsten) komma att begära ut eller vilja titta på vid en tillsyn.
Mer information om förändringarna i LSO på MSB:s webbplats. Länk till annan webbplats.
Utbildningar – brandskydd, HLR, sjukvård, Heta arbeten
Räddningstjänsten genomför olika kurser och utbildningar för att undvika olyckor och se till att skadorna till följd av olyckor blir så små som möjligt. På dessa kurser lär du dig hur du ska agera om olyckan ändå skulle vara framme.
Instruktörerna jobbar som brandbefäl, brandmän eller ambulanssjukvårdare. Detta innebär att de har erfarenhet från verklighetens nödlägen.
Du är alltid välkommen att kontakta räddningstjänsten för att diskutera dina utbildningsbehov.
Brandskyddsutbildningar
Räddningstjänsten anordnar olika utbildningar inom brandskydd och anpassar dem efter dina behov.
Exempel på olika brandskyddsutbildningar
- risker i arbetsmiljön
- hur risker förebyggs
- LABC
- hjärt-lungräddning (HLR)
- systematiskt brandskyddsarbete (SBA)
- brandorsaker
- brandspridning
- utrymning
- byggnadstekniskt brandskydd
- arbetsplatsens förutsättningar vid en eventuell brand eller vid nödläge
- praktiska övningar med handbrandsläckare och övrig släckutrustning.
Kontakta räddningstjänsten för förslag på utbildningens innehåll och för att få ett kostnadsförslag.
Utbildning om hem- och fritidssäkerhet
De flesta olycksfall sker i hem- och fritidsmiljö. Räddningstjänsten erbjuder en kostnadsfri utbildning som handlar om att förebygga bränder och olyckor i hemmet.
Målgrupper
Utbildningen är till för alla som verkar i ett icke-kommersiellt sammanhang till exempel för:
- privatpersoner
- familjer
- klubbar
- föreningar
- andra organisationer.
Minsta deltagarantal i en kurs är fem personer. Utbildningen håller på i cirka två timmar.
För mer information och bokning kontakta Räddningstjänsten.
Kurser i Heta Arbeten
Räddningstjänsten anordnar utbildningar inom Heta Arbeten i samarbete med Brandskyddsföreningen.
Heta Arbeten är ett samlingsnamn för arbetsmoment som medför uppvärmning eller gnistbildning och som kan riskera att orsaka brand. Det kan handla om svetsning, skärning, lödning eller arbeten med snabbroterande verktyg. Heta Arbeten finns i många olika branscher - industri- och byggarbete, lantbruk, sjöfart och hantverk för att nämna några stycken.
Innan Heta Arbeten kan utföras måste tre funktioner finnas bemannade:
- En tillståndsansvarig är den som ger hetarbetaren (den som utgör Heta Arbeten) skriftligt tillstånd att utföra arbetet. Om en tillståndsansvarig ger tillstånd återkommande krävs ett giltigt certifikat.
- Brandvaktens uppgift är att bevaka så att brand inte uppstår, även brandvakten ska inneha ett giltigt certifikat.
- Slutligen då hetarbetaren, den som utför själva arbetsuppgiften. För att få utföra arbetet krävs ett giltigt certifikat.
Samtliga stora försäkringsbolag i Sverige ställer krav på att Heta arbeten ska utföras av certifierade hetarbetare. Kraven regleras i försäkringsbolagens försäkringsvillkor.
Målsättning med kursen
Efter utbildningen ska du vara medveten om de risker som finns. Du ska också kunna vidta förebyggande åtgärder vid brandfarliga Heta Arbeten så att risken för brand eller annan skada blir så liten som möjligt. När du blivit godkänd får du ett certifikat.
Målgrupper
- anställda och entreprenörer som utför Heta Arbeten
- arbetsledare
- entreprenörer
- företagsledare som är beställare av Heta Arbeten och i och med det har det formella brandskyddsansvaret.
Kursens innehåll
- brandkunskap
- brandskyddsansvarig och organisation på tillfällig arbetsplats
- säkerhetsregler och tillståndsblankett
- ansvar och försäkring
- praktik.
Tid och plats
Räddningstjänsten anordnar kurser vid flera tillfällen per år. Kurserna i Eksjö pågår mellan klockan 8.00 och 15.30 och genomförs på Brandstationen i Eksjö. Vilka datum utbildningen är hittar du på Brandskyddsföreningens webbplats, samma länk som under anmälan:
Anmälan
Anmälan till kursen Heta arbeten, brandskyddsföreningen Länk till annan webbplats.
Utbildning i hjärt–lungräddning (HLR)
Räddningstjänsten hjälper till att utforma en utbildning i hjärt- och lungräddning efter dina behov.
Kursens innehåll
På tre timmar lär du dig att agera vid ett hjärtstopp, andningsstopp och medvetslöshet. Instruktörerna vägleder dig så du känner dig trygg och säker. Alla övar praktiskt på var sin docka. Du kan göra skillnad genom att veta hur du ska ingripa. Max 12 personer per grupp.
Målsättning med kursen
Deltagaren ska efter genomförd utbildning säkert kunna konstatera andnings- och hjärtstopp samt korrekt kunna genomföra:
- hjärt-lungräddning (HLR)
- stabilt sidoläge
- alarmering.
Efter genomförd och godkänd utbildning får du ett kompetensbevis.
Boka utbildningen
Du bokar hjärt- och lungräddningsutbildningen hos Räddningstjänsten.
Utbildningen görs enligt Svenska rådet för hjärt-lungräddnings, HLR-rådets riktlinjer
Om hjärtstopp
Vid ett hjärtstopp ökar risken för död med 10 procent för varje minut som går innan behandling startar. Det är med andra ord av livsavgörande vikt att omgivningen snabbt sätter i gång hjärt- och lungräddning (HLR). Varje år drabbas 10 000 personer av hjärtstopp utanför sjukhus – du kan vara den som kan ingripa.
Filmer om hjärt-lungräddning
Hjärt-lungräddning på vuxna Länk till annan webbplats.
Hjärt-lungräddning (HLR) på barn äldre än 1 år Länk till annan webbplats.
Hjärt-lungräddning (HLR) på barn yngre än i år Länk till annan webbplats.
Regler vid tillfällig övernattning
Att övernatta på golvet i en gymnastikhall, klassrum eller föreningslokal är vanligt i samband med träningsläger och träffar.
I alla typer av tillfälliga boenden ställs höga krav på brandsäkerheten, ansvarig för att brandskyddet är riktigt är ytterst fastighetsägaren.
Kontakt
Räddningstjänsten
Besök:
Västerlånggatan 21
Post:
575 32 Eksjö
Telefon:
0381-368 81
E-post:
raddningstjansten@eksjo.se
Fax:
0381-132 95
Frågor om brandfarliga varor och explosiva varor
Micael Carlsson, räddningschef
Telefon: 0381-368 83
E-post: micael.carlsson@eksjo.se
Jörgen Franzén, ställföreträdande räddningschef
Telefon: 0381-368 87
E-post: jorgen.franzen@eksjo.se
Sidan senast uppdaterad:
Brandsäkerhet för verksamheter i Eksjö kommun
För verksamheter är det viktigt att regelbundet och på ett organiserat sätt se över sin brandsäkerhet. I de flesta fall krävs det tillstånd för att hantera brandfarliga och explosiva varor. Kommunens räddningstjänst kan hjälpa till genom att anordna utbildningar inom brandskydd och sjukvård.
En text som ni kan byta i kontaktboxen. Ta bort modulen så syns inte övrigtfältet. När texten är uppdaterad, ta bort utropstecknet i modulnamnet.